Prim-ministrul Natalia Gavrilița a oferit un interviu pentru o publicație română de știri, în care a vorbit despre negocierile complicate cu Gazprom, concesii făcute sau lipsa lor, relațiile bilaterale cu România și atragere investițiilor în țara noastră.
În emisiunea ”Interviurile lui Vitalie”, difuzată exclusiv online pe stirileprotv.ro, premierul Republicii Moldova a povestit cum a ajuns Guvernul de la Chișinău la o înțelegere cu Gazprom.
MoldovaGaz a semnat recent un contract pe 5 ani cu gigantul energetic rus, în condițiile în care Gazprom amenința să taie gazul în prag de iarnă pentru Republica Moldova.
”Prețul este unul avantajos în condițiile acestei piețe care se pare că a înnebunit, cu prețuri care nu s-au mai văzut înainte”, spune premierul Gavrilița.
Vitalie Cojocari: Dar este o coincidență că Gazprom a cerut renegocierea contractului cu Republica Moldova imediat după ce la Chișinău s-au instalat forțe pro-europene?
Natalia Gavrilița: Nu vreau să speculez, este vorba de prețurile de pe piață, nu este doar vorba de acțiunile și neacțiunile Guvernului de la Chișinău. În luna octombrie ne-am trezit cu prețul la gazele naturale de 3 ori mai mari decât prețul estimat dacă ar fi fost extins contractul așa cum estimam și cu 35% mai puțin din volumele de gaze estimate pentru luna octombrie. Asta în condițiile în care Moldova niciodată nu a accesat gaze naturale din altă sursă.
Premierul Republicii Moldova spune că într-o lună a trebuit să găseasca bani pentru a suplimenta volumele și să poată menține presiunea în sistemul de transport al gazelor naturale.
România a fost alături de Republica Moldova. ”A fost un prieten adevărat care se cunoaște la nevoie și ne-a ajutat cu un volum mic, dar importat de 1,5 milioane de metri cubi de gaze naturale”, povestește premierul moldovean.
Aceste gaze care au trecut prin gazoductul Iași-Chișinău au ajutat la menținerea presiunii în sistemul de transport din Moldova. Posibilitatea de a lua gaze naturale din alte surse a ajutat Republica Moldova să negocieze mai bine cu concernul rus.
A cerut Gazprom concesii politice pentru a nu tăia gazul?
Natalia Gavrilița: Am avut această surpriză când peste noapte a fost schimbat prețul și am primit volume insuficiente pentru a acoperi cererea din luna octombrie. Am stat ferm pe poziții. Am făcut tot ce era nevoie ca să arătăm că putem accesa gaze din surse alternative. Da, la un preț înalt în acele zile, dar ne-au permis să nu înghețăm. Am fost fermi în perioada negocierilor în neacceptarea unor condiționalități politice.
Vitalie Cojocari: V-au fost impuse? Asta era întrebarea, dacă au fost anumite discuții politice.
Natalia Gavrilița: Au existat și discuții politice. Am spus foarte ferm că scopul Guvernului de la Chișinău a fost să menținem discuția în domeniul economic și comercial. Am găsit un punct de intersecție pe auditarea datoriilor. Trebuie să vedem cum facem cu separarea între MoldovaGaz și MoldovaTransgaz.
Vitalie Cojocari: Puteți să deschideți un pic parantezele? Despre ce condiționalități politice este vorba?
Natalia Gavriliță: Bine, aș vrea să nu discutăm despre aceste condiționalități. Ele au apărut în procesul de negocieri, noi le-am discutat. Guvernul de la Chișinău și-a spus poziția. Vreau să vă menționez că niciodată negocierile unor contracte pe gaze naturale nu au fost atât de transparente și vizibile în public. Noi trebuie să menținem o politică externă pragmatică orientată spre beneficiul cetățenilor noștri. Cred că sunt niște lucruri pe care ar trebui să le lăsăm în urmă și să vedem cum putem îmbunătăți lucrurile pe viitor.
Despre datoriile uriașe ale Transnistriei către Gazprom
Regiunea transnistreană folosește un volum mai mare de gaze decât partea din dreapta Nistrului, în special pentru producerea de energie electrică. Moldova se aprovizionează cu energie electrică doar din centrala de producere a electricității din stânga Nistrului, spune premierul Republicii Moldova.
De-a lungul timpului gazele naturale consumate în Transnistria nu au fost plătite la un preț real. Așa s-au acumulat datorii de 7,5 miliarde de dolari. Natalia Gavrilița nu știe cine ar urma să plătească pentru datoriile Transnistriei.
”Acest subiect ar putea să fie discutat într-un arbitraj internațional. Este o datorie care s-a format din cauza deciziilor Gazpromului și nu pot fi datorii care să fie plătite de Guvernul Republicii Moldova”, spune Natalia Gavrilița.
Cum a reușit Guvernul de la Chișinău să se impună în negocierile cu Gazprom?
Vitalie Cojocari: Cum reușește o țară atât de mică să negocieze pe picior de egalitate cu Gazprom și să-și impună niște condiții? Condiții inițiale cu care ați mers la Gazprom au fost acceptate. Care este rețeta succesului?
Natalia Gavrilița: Rețeta succesului este să ai prieteni buni și să fii consecvent în procesul de negocieri. Când am văzut situația la începutul lui octombrie, am discutat cu toți prietenii Moldovei.
Vitalie Cojocari: Prietenii cine sunt, dacă puteți să ne spuneți?
Natalia Gavrilița: În primul rând România, țările membre UE, Polonia, Germania. Am discutat cu instituțiile europene. Ucraina ne-a ajutat foarte mult. Vecinii ne-au ajutat foarte mult. Am avut volume de gaze naturale care au intrat în rețea pentru menținerea presiunii din România și din Ucraina. Pentru aceste țări volumele au fost mici, pentru noi au avut însemnătate mare. Am avut și expertiză din partea UE. Experții ne-au ajutat să înțelegem situația și să construim capacități pe piața Spot. În 2-3 săptămâni a trebuit să învățăm și să creăm reguli necesare ca să cumpărăm gaze naturale prin traderi și am făcut asta 5 zile. Am găsit și resurse financiare.
Contractul semnat cu Gazprom este totuși secret pentru că așa a fost mereu, spune premierul de la Chișinău. Va discuta cu Rusia despre presupusele datorii care vor fi auditate, dacă vor fi recunoscute, acestea ar urma să fie reeșalonate. În acordul energetic pe care Republica Moldova îl va negocia cu Federația Rusă se va discuta separarea rețelei de transport de Moldovagaz.
Rezolvarea conflictului și depozitele cu armament din Transnistria
Natalia Gavrilița: Noi suntem o țară mică, dar ne-am bucurat de o mare atenție. Suntem într-o zonă geografică specială. Suntem la hotar cu Uniunea Europeană. Avem conflictul înghețat cu UE. Suntem la granița cu Ucraina. Trebuie să fim abili, să ducem o politică internă și externă orientată spre cetățeni. Trebuie să ne gândim și la cetățenii din stânga și din dreapta Nistrului. Avem întâlniri periodice când încercăm să ajungem la anumite înțelegeri acolo unde sunt probleme. De exemplu, plăcuțele pentru automobile din stânga Nistrului. Vor fi plăcuțe neutre. Automobilele cu plăcuțe neutre nu pot călători în Ucraina, dar urmează să găsim soluții care nu ar escalada acest conflict și care vor ajuta cetățenii de rând. Soluționarea problemei transnistrene va putea fi rezolvată doar atunci când va exista o fereastră de oportunitate geopolitică.
Vitalie Cojocari: La Colbasna, în Transnistria, există un depozit de arme uriaș. Aveți idee la Chișinău câte arme sunt la Colbasna?
Natalia Gavrilița: Sunt anumite date. Evident că nu putem ști ce se întâmplă acolo. De aceea insistăm ca aceste arme să fie distruse cu observatori internaționali, ca să fim siguri ce echipament intră în țară, ce echipament iese din țară, ce se distruge pe loc și să avem o evidență clară.
Despre anularea Roaming-ului dintre Republica Moldova și România
Natalia Gavrilița: Suntem în discuții cu partenerii din România ca să liberalizăm tarifele la Roaming. Discutăm cu Uniunea Europeană și în cadrul Parteneriatului Estic. Vor fi liberalizate pentru țările din Balcani. Ne dorim același lucru. Acum vom semna în decembrie la Parteneriatul Estic un acord regional de liberalizare a tarifului de Roaming. Sperăm să se miște Uniunea Europeană foarte repede și să fie liberalizate pentru toate țările Parteneriatului Estic. Între timp, noi discutăm cu partenerii din România să o facem în plan bilateral și ar fi un semnal bun pentru cetățeni.
Natalia Gavriliță are o invitațe pentru cetățenii români
Natalia Gavriliță: Vreau să fac o invitație. După ce trece valul pandemic. Când revenim la un prag de normalitate vreau să invit românii să vină să descopere Republica Moldova. Îi vom întâmpina cu un pahar de vin și un zâmbet. Avem locuri frumoase care merită văzute. Cetatea de la Soroca, complexul istoric de la Orheiul Vechi. Avem vinării foarte frumoase și un vin bun. Ne-am dori să creștem aceste contacte între oameni cât mai rapid.
Despre sărăcia din Republica Moldova
Vitalie Cojocari: Despre Republica Moldova se vorbește că este cea mai săracă țară din Europa. Așa este? Cum aveți de gând să ridicați nivelul de viață al cetățenilor din Republica Moldova?
Natalia Gavrilița: Da, din păcate așa este. Nu putem nega că Republica Moldova este o țară săracă și corupția ne-a mâncat instituțiile. A făcut statul foarte slab. Nu am avut dezvoltare pe măsura posibilităților în ultimii ani. Guvernul trebuie să îmbunătățească buna guvernare, să lupte cu corupția și să asigure supremația legii. Investitorii ne spun că aceasta este principala condiție pentru a investi în Republica Moldova și a crea locuri de muncă. În primul rând trebuie să facem reforma justiției, procuraturii, să mergem pe aceeași cale pe care a mers România. Suntem foarte deschiși investițiilor. Investitorii români se simt bine în Republica Moldova. Avem această fereastră de oportunitate pentru 4 ani de zile. Președintele Maia Sandu a câștigat un mandat popular puternic. Avem 61 de mandate din Parlament. Guvernul este investit de această majoritate și credem că în următorii 4 ani putem beneficia de stabilitate și deschidere a Guvernului. Trebuie să investim în educație, în sănătate pentru ca cetățenii să aibă încredere în stat, în ziua de mâine. Guvernul muncește în fiecare zi pentru a atinge acest obiectiv.
Cine este premierul Republicii Moldova?
Vitalie Cojocari: Natalia Gavrilița se consideră româncă sau moldoveancă?
Natalia Gavrilița: Și una, și alta. Mă consider un politician care a venit din diaspora să contribuie la bunăstarea cetățenilor. Am venit în partidul Maiei Sandu atunci când m-a invitat în guvern în funcție de ministrul de Finanțe. Am stat în opoziție, am muncit, iar acum lucrăm împreună pentru a îmbunătăți viața cetățenilor.
Vitalie Cojocari: Aveți cetățenie română?
Natalia Gavrilița: Da, am cetățenie dublă și de asta spun că sunt și una și alta, nu este o contradicție în termeni.
Vitalie Cojocari: Vorbiți româna sau moldoveneasca?
Natalia Gavrilița: Limba este română.
Vitalie Cojocari: La București avem o criză guvernamentală, nu vă gândiți și la mandatul de premier la București? O întrebare mai în glumă.
Natalia Gavrilița: Da, este o glumă, dar vreau să vă spun că așteptăm cu nerăbdare soluționarea crizei politice. Am început lucruri frumoase cu guvernele României. Avem planuri de diversificare a conexiunilor între cele două țări, construcții de poduri, linii de interconectare electrică. Vrem să construim două linii de tensiune înaltă la sud și la nord. Putem liberaliza tarifele la Roaming. Abia așteptăm să fie un guvern stabil și să putem continua lucrurile pe care le-am început.